Tiskova zprava Hnuti DUHA

TROJMEZNA: DALSI DEBAKL SPRAVY PARKU

utery 4. cervna 2002
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        Navzdory predpokladum spravy sumavskeho narodniho parku poklesla vloni pocetnost kurovce na necelou polovinu oproti roku 2000 [1] i v Trojmezenskem pralese, kde kaceni stromu zabranila v roce 1999 blokada. Ukazalo se,  ze porazeni  stromu ma na populaci kurovce v pralesovitych porostech maly vliv: mnohem dulezitejsim faktorem je pocasi a prirozeni nepratele.  

Nepotvrdily se ani prognózy lesnickych „odborniku“, na zaklade kterych sprava narodniho parku rozhodovala o dalsim kaceni stromu [2]. Ty ocekavaly, ze na konci roku 2000 bude - pokud nedojde ke kaceni - v Trojmezenskem pralese 29 000 m3 napadenych smrku. Ve skutecnosti to ale bylo trikrat mene, protoze kurovce prakticky nepribylo. A letos pocet nove napadenych stromu opet poklesl. 

Horske smrkove pralesy, jejichz je kurovec prirozenou soucasti, se v narodnim parku vyvijeji uz jen na Trojmezne: v ostatnich sprava parku napadene stromy kaci. Kolisani poctu kurovce na Trojmezne potvrzuje,  ze jde o prirozeny proces obnovy pralesa (viz graf c. 1). Kaceni smrku by tento prirozeny trend nezpomalilo, ale mohlo by jej i urychlit - muze dojit k rozvratu  lesa vetrem a ke vzniku holin. To hrozi napriklad na Smrcine, kde populace kurovce poklesla rychleji nez na Trojmezne, avsak vznikly holiny.

Sprava parku presto letos opet povolila kaceni kurovcem napadenych stromu ve zbytcich sumavskych prirozenych lesu, dokonce i v unikatnich mokradech. Porazeni  stromu v nejcennejsich lokalitach je v prikrem rozporu s poslanim narodniho parku i s beznou praxi v Evrope. Setkalo se proto s ostrou kritikou ceskych i zahranicnich odborniku.  Kaceni bude letos pokracovat ve 48 prvnich zónach. Pocetnost kurovce pritom odpovida normalnimu vyskytu v prirozenem smrkovem lese: potvrzuje to i sama sprava parku [3]. 

Sprava parku uvadi, ze v monokulturnich umelych smrcinach v blizkosti Trojmezenskeho pralesa kurovce pribylo. Doklada to, že prirozeny porost má silnejsi obranne mechanismy než labilni umela  monokultura - v nich by se take melo proti kurovci diferencovane zasahovat. V porostech, které s bezzasahovou zonou bezprostredně sousedi, se mnozstvi kurovcem napadenych stromu nezvysilo [viz graf c. 2] .

Jaromir Blaha z Hnuti DUHA rekl: 
„Vyvoj na Trojmezne je dalsim debaklem prognóz lesnich inzenyru a potvrzuje, ze na vyvoj kurovce ma  pocasi a jeho prirozeni nepratele vetsi vliv nez porazeni stromu. Namisto aby sprava parku chranila prirozeny vyvoj v unikatnich pralesich, kaci stalete stromy kvuli neprilis cennym umelym monokulturam smrku v okoli. Kaceni v prvnich zónach na rozdil od kurovce nici cil jejich ochrany - zachovani prirodnich, clovekem primo neovlivnenych procesu, coz je i hlavnim poslanim narodniho parku.“

Kontakt: 
Jaromir Blaha, vedouci programu Lesy Hnuti DUHA, tel: 0602-440508
Karolina Sulova, mluvci Hnuti DUHA, tel: 0604-202470

Poznamky:

[1] Vyvoj poctu kurovcem napadenych smrku v Trojmezenskem pralese

Vysledky oficialniho scitani sousi pro oblast Trojmezne: 
rok 1998 - 9345 m3
rok 1999 - 9326 m3
rok 2000 - 9453 m3
rok 2001 - 5534 m3

Kolisani velikosti populace kurovce v Trojmezenskem pralese, ktery podleha bezzasahovemu rezimu. Stejne jako v ostatnich castech narodniho parku, take zde byla kurovcova kalamita nejvetsi v roce 1996. V roce 1997 doslo - bez jakehokoli  lidskeho zasahu - k poklesu jeho pocetnosti dokonce vyrazneji (ucinnost prirodnich faktoru 66 %) nez ve druhych zónach, kde probihalo intenzivni kaceni (efektivita asanace 39 %).

[2] Ivo Vicena: Znalecky posudek na vyhodnoceni zasahu proti kurovcum, jejich uspesnosti, rizik asanace a jejich vlivu na ekosystemy 1. zón narodniho parku Sumava, 7.4. 2000: „Setrenim v zóne c. 124 [Trojmezna] se prokazal koeficient mnozeni kurovce rocne 5,8 krat (Znalecky posudek c.38/99). Pokud nebude proti kurovci zasahovano, rozsiri se jeho stav na konci leta r.2000 na 29 000 m3. 
Ivo Vicena  letos obdrzel od Milose Kuzvarta  medaili sv. Vintire za zasluhy o rozvoj Sumavy. Je autorem  znaleckych posudku, s pomoci kterych sprava sumavskeho narodniho parku obhajuje kaceni v I. zónach. 
 
[3] Mlada fronta Dnes, 20.5. 2002, rozhovor se Zdenkem Kantorikem, mluvcim spravy narodniho parku: „Da se rici, ze kurovcova kalamita minulych let je utlumena a kurovec je v zakladnim, prirozenem stavu. “