Nepoučitelní. Správa národního parku hodlá pokračovat
 v kácení nejcennějších lesů Šumavy

čtvrtek  1. března 2001

Řízení, ve kterém sama sobě povoluje kácení stromů v unikátních pralesovitých porostech, zahájila znovu správa šumavského národního parku. Kvůli zásahům, v evropských národních parcích velmi neobvyklým, čelí už několik let kritice akademické obce i ekologických organizací.  

Plán péče o národní park, který v prosinci bez vědomí obcí i správou jmenovaných odborných oponentů schválilo ministerstvo životního prostředí, kácení v prvních zónách umožňuje i do budoucna. Zásahy se tedy z jednorázové záležitosti, za kterou je správa vždy označovala, změnily v dlouhodobou koncepci. Běžným standardem evropských národních parků je přitom zachování bezzásahových prvních zón.

Od roku 1999 proti  této strategii šumavského parku protestuje  řada odborníků Akademie věd ČR, univerzit  a ministerského grémia pro národní parky. 

Důvodem kácení v prvních zónách má být kůrovec. V naprosté většině prvních zón přitom kůrovec  vůbec není  přemnožený, jeho početnost odpovídá normálnímu výskytu v přirozeném smrkovém lese.  Navíc se loni počty napadených stromů díky studenému a deštivému létu snížily, protože druhá generace kůrovce neukončila vývojový cyklus. Pokles byl zaznamenán  také v bezzásahové první zóně Národního parku Bavorský les, což svědčí o tom, že kácení mělo na snížení počtu kůrovce jen malý vliv.  Na české straně došlo ovšem k devastaci některých prvních zón vytvořením holin.

Naopak se v sedmi prvních zónách počty  kůrovce zvýšily i přes nepříznivé počasí a kácení, v oblasti Modravských slatí dokonce více než na dvojnásobek. Bude-li tady  správa  pokračovat i v dalších letech v kácení stejným tempem, zcela zničí porost  tohoto unikátního mokřadu,  chráněného mezinárodní Ramsarskou konvencí. 

V řadě prvních zón došlo po provedených asanačních zásazích k nárůstu počtu stromů, které porazil vítr [1].

Polomy ale neohrozily Trojmezenský prales, kde masivnímu kácení zabránila předloňská blokáda. Došlo tady ke stejnému vývoji jako v Bavorsku: stromy postupně odumírají a přirozenou obnovou vyrůstá nový les. Právě to experti, kteří doporučili nekácet, předvídali. 
Vážná situace ale může vzniknout na hřebeni Trojmezné. Rovněž zde chce správa parku pokračovat v kácení 200-250 m širokého tzv.”pufračního pásu”, v loňském roce tu nechala porazit 500 m3 stromů. Bude-li kácení pokračovat, dojde k postupnému odlesnění nejvyššího hřebene Šumavy, poškození části pralesovitých porostů a následnému rozvratu přiléhajících lesů větrem (foto viz. www.hnutiduha.cz/lesy/nps/)

Vedoucí programu Lesy Hnutí DUHA  Jaromír Bláha řekl:
”Správa parku hodlá dnes již  systematicky likvidovat poslední zbytky smrkových pralesovitých porostů na Šumavě. Ignoruje základní pravidla ochrany přírody i nejnovější poznatky  o přírodních dějích, vyrobila z uznávaného národního parku etiketní podvod. Kácení v prvních zónách na rozdíl od kůrovce ničí cíl jejich ochrany - zachování přírodních, člověkem přímo neovlivněných procesů, což je i hlavním posláním národního parku.”

Poznámky: 
 
[1] Příklady prvních zón,  ve kterých došlo k nárůstu polomů: 

zóna č.	název	1999 - pokácené stromy napadené kůrovcem (m3)	1999 – polomy (m3)	2000 – polomy (m3)	
91	Buková slať	66	83	339	
97	Častá	124	54	616	
99	Zřícenina Kunžvart	252	99	403	
103	Silnice	18	20	119	
125	Jezerní luh	76	11	312	
132	Smrčina	3833	216	637	

Celkem došlo k nárůstu polomů v 18 prvních zónách. Někdy jde o přírodní jev, někdy jsou polomy vyvolány předchozími asanačními zásahy. Hnutí DUHA v rámci správního řízení žádá, aby správa parku provedla v těchto prvních zónách podrobné vyhodnocení závislosti asanace a následných polomů.

Kontakt: 
Jaromír Bláha, vedoucí programu Lesy Hnutí DUHA, tel: 22513859, 0602-440508